![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjMvMDUvMzEvcGgtMDMwNTIxLTE5LWpvbWZydS1hbmUtZ2FkZS1kZS11bmdlLWZlc3Rlci1sb2VzLXN0aWxsLndlYnA=/ph-030521-19-jomfru-ane-gade-de-unge-fester-loes-still.webp?fm=jpg&w=1920&h=1080&s=3db53cd3c830407bdc2df2356d9b4da4)
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjMvMDUvMzEvcGgtMDMwNTIxLTE5LWpvbWZydS1hbmUtZ2FkZS1kZS11bmdlLWZlc3Rlci1sb2VzLXN0aWxsLndlYnA=/ph-030521-19-jomfru-ane-gade-de-unge-fester-loes-still.webp?fm=jpg&w=1920&h=1080&s=3db53cd3c830407bdc2df2356d9b4da4)
Cheflæge om nyt nordjysk ’drugging’-samarbejde: - Det var på tide
En ny procedure gør det nemmere for politiets efterforskningsarbejde.
Vi hører om det igen og igen.
Festglade unge mennesker hvis aften pludselig slutter på grund af blackouts.
Formentlig fordi, nogen har puttet noget i deres drinks.
- De her drugging-tilfælde sker desværre ofte, fortæller Sune Myrup, der er vicepolitiinspektør ved Nordjyllands Politi.
Flere af drugging-ofrene ender på akutafdelingen på Aalborg Universitetshospital.
Men hverken patient eller sygehuspersonale har kunnet finde ud af, hvad der er sket med dem. For kun hvis politiet giver tilsagn, kan der tages en blodprøve af en patient, der mistænkes for at være blevet udsat for drugging.
Men den regel bliver nu lavet om.
- Vi er så glade for, at det endelig sker, fortæller Jørn Møller, der er cheflæge på akutafdelingen på Aalborg Universitetshospital.
Ny praksis
Et nyt samarbejde mellem Nordjyllands Politi og Aalborg Universitetshospital betyder nemlig, at politiet ikke længere skal give en forhåndsgodkendelse.
Derved kan hospitalspersonalet selv vurdere, hvorvidt der skal laves en blodprøve af patienten.
Og det vil få stor betydning for den, der har været udsat for drugging, fortæller Jørn Møller.
- Nu kan man blive behandlet i trygge rammer, og så efterfølgende gå og overveje, om man har lyst til at involvere politiet. I stedet for at skulle anmelde det fra start, hvor man ikke helt har været ved sine fulde fem, siger han.
Men samarbejdet er ikke kun for patientens skyld. Blodprøverne er også et vigtigt redskab for Nordjyllands Politi, hvis ofrene vælger at anmelde episoden.
- Nogle af de stoffer, der anvendes til drugging, er meget flygtige. Derfor kan vi bruge det her til hurtigere at få sikret prøver til gavn for vores efterforskning, siger vicepolitiinspektør, Sune Myrup.
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjMvMTEvMTUvMTUxMTIzLXN0aWwtc3VuZS1teXJ1cC5qcGc=/151123-stil-sune-myrup.jpg?fm=jpg&w=1920&h=1080&s=7f063bda2360c12bae3a932d43c9b075)
TV2-program er grunden
Den nye praksis er lavet, efter TV2 Echo satte fokus på problemet med dokumentaren 'Drugging i nattelivet' i sommer.
Her stod to nordjyske kvinder frem, der begge kom på hospitalet på grund af mistanke om, at de havde fået uønskede stoffer i det aalborgensiske natteliv.
Men ingen af kvinderne fik taget en blodprøve. Og det fik konsekvenser for efterforskningen - for politiet mistede centralt bevismateriale.
- Nogle gange skal der være nogle, der gør opmærksom på, at det er et problem. Det har dokumentaren gjort, og derfor har vi lavet det her samarbejde, siger Jørn Møller, der er cheflæge.
Ifølge cheflægen er der styr på regler om samtykke. For selvom der nu fremover bliver taget blodprøver af drugging-patienterne, gemmes de i op til fem uger.
Og de bliver først testet, hvis patienten ønsker det.
- Vi bruger ikke blodprøverne til noget. Det gør vi først, hvis den pågældende går til politiet og anmelder en sag.
Julefrokost-sæsonen står for skud. Derfor er cheflægen ekstra tilfreds med, at samarbejdet er kommet på plads.
- Jeg håber, det giver ro på hos dem, der kan være urolige for, at der er sket noget. Og så må vi jo se, om det bliver benyttet, siger han.